Hej, folkens. Mit navn er Bill Nye.
I husker mig måske fra The Science Guy.
Jeg er tilbage med et nyt show om videnskab.
Jeg elsker lidt Netflix -
- på internetapparaterne, som de unge bruger.
Jeg har nye venner.
Et hold af de bedste korrespondenter, -
- som rejser verden tynd efter forbavsende historier.
I har nok gættet, at det ikke er et børneshow.
Det er til jer voksne børn globalt.
Vi vil diskutere vigtige, måske kontroversielle, emner -
- fra et videnskabeligt synspunkt.
Og det bliver også sjovt. Ja, jeg ved det.
Meget har ændret sig.
På nær én ting:
Den videnskabelige metode, -
- hvordan vi ved, hvad vi ved.
Og vi ved stadig så lidt.
For mig -
- er nysgerrighed en naturlig del af os.
Det driver os.
Glæden ved en opdagelse.
Essensen i videnskab.
- Kan I følge mig? - Ja.
- Er I spændte? - Ja.
Så begynder vi.
Se, vi er sammen om det her.
Hvis vi arbejder sammen, vil der ske gode ting.
Lad os begynde.
Bill, Bill, Bill!
Så...
Mens jeg holder dette termometer -
- udvider det flydende metal sig.
Sådan reagerer ting ved varme.
Mens det udvider sig, -
- begynder væsken at arbejde sig op ad termometeret.
På præcis samme måde, -
- når denne væske varmes, -
- arbejder den sig op ad et større rør.
Nu skal I høre her.
Havet på jorden er som et gigantisk termometer.
Når det bliver en smule varmere, -
- udvider det sig og bliver større.
Og større betyder oversvømmelser -
- i Miami, Pensacola, Galveston. Det er alle byer i USA.
Portsmouth.
Eksotiske steder som Norfolk, Virginia, -
- får en vandstand hertil hele tiden.
Så folk vil rejse.
Hvorhen?
Hvad vil de gøre?
Vi må gøre noget ved problemet.
Det er ikke magi.
Det er videnskab.
Hvad siger I?
Hvorfor fortsætter vi med at skade miljøet -
- og forårsage klimaforandringer?
Måske sætter vi ikke pris på de ting, vi lige nu mister.
Det opdagede rapperen Desiigner, -
- og det samme gør vi med hjælp fra korrespondenten Karlie Kloss.
FRISKE MADVARER
Bare dem.
CHOKOLADEBAR
Hvad...? Karlie.
Klimaforandring, D.
Snart vil stederne, hvor kakao dyrkes, blive for varme, -
- så glem chokolade.
Surt, mand, min chokolade.
Jeg kan ikke undvære min chokolade.
Men der er ikke mangel på vingummier.
Hvad? Nej, tak.
Ja, ikke? Opvarmede have, overfiskeri -
- og syredannelse i havene ødelægger fiskebestanden.
- Alle fiskene? - Ja, alle.
- Forfærdeligt. - Vingummi?
Desiigner?
Forhøjede temperaturer, tørke efterfulgt af meget regn, -
- modstandsdygtige plantesygdomme.
Alt sammen har reduceret kaffeudbuddet i de seneste år.
Det er okay.
Beklager, panda. Ingen kaffe, men vi har vores venskab.
Det gør mig ondt.
Klimaforandringen skader bambus, -
- og det er pandaernes føde.
- Ja. - Tak.
Beklager.
Hør, folkens. Kloden bliver varmere -
- på grund af os.
Troede I...?
Skulle jeg lancere et nyt show og ikke tale om klimaet?
Tro om igen.
Vi har haft verdenskrige, pandemier, -
- vi har tilmed haft reality-tv.
Men global opvarmning og klimaforandringer er værre.
Som min kollega Jay Z siger...
Det er ikke ét problem, vi har 99 problemer.
De er alle -
- vanskelige.
Vores fabrikker, biler, tog og fly og kraftværker.
Næsten alt drives af brændstof lavet af urgamle levende ting.
Kul, olie og naturgas. Det indeholder kulstof.
Når det afbrændes, dannes der kuldioxid, -
- som kemikerne kalder CO2.
Og kuldioxid har utrolige egenskaber.
Når Solens lys går gennem Jordens atmosfære, -
- går det igennem CO2-molekyler.
Når sollyset når overfladen, -
- opvarmer det jorden, havene og planterne.
Og noget af den varme -
- vender tilbage til rummet som varmeenergi.
I har nok hørt, at CO2 kaldes en drivhusgas.
Navnet er ikke perfekt, -
- men her er udtrykkets ophav.
Når jeg peger det her infrarøde kamera -
- på min hånd, -
- så stråler min hånd med infrarødt lys.
Men se så, hvad der sker -
- i vandet i akvariet.
Makker, -
- mine fingre er totalt væk.
Det viser sig, glas blokerer infrarødt lys.
Sådan fungerer drivhuse blandt andet.
Glasset lader lyset ind, -
- men blokerer meget af varmen fra at slippe ud.
Det gør CO2 også i atmosfæren.
Men Bill, Jorden er ikke i en glaskuppel.
Det ved jeg godt.
Men der er en kuppel.
En gaskuppel, okay?
Glaskuppel, gaskuppel. Er I med?
Da CO2 opfører sig som glas, har begrebet drivhus hængt i.
Og varmen bliver i atmosfæren.
Jorden har altid holdt på varmen via drivhuseffekten.
Men så langt tilbage, vi kan måle, -
- er det ikke sket så hurtigt som nu.
Problemet er tempoet.
Det gør vores Jord -
- til et varmt rod.
Polerne smelter.
CO2 i havene gør vandet syreholdigt.
Liv i vandet dør.
Og det opvarmede hav udvider sig, -
- så det gør havniveauet også.
Mere varme i luften skaber energi, -
- flere storme, tørker, brande og oversvømmelser.
Det stinker.
Jeg garanterer, at fra 2010-2020 -
- bliver det varmeste årti nogensinde -
- og ikke kun, fordi jeg er tilbage i tv.
Steder verden rundt er allerede påvirket.
Jeg mener det.
Så...
Vi sendte Karlie Kloss til Venedig, Italien, -
- hvor ingeniører kæmper imod den hævede vandstand.
I over tusind år -
- har Venedig været kendt som Den Flydende By.
Med den globale opvarmning -
- er vandet blevet et problem.
Hvert år opleves der oversvømmelser.
Halvtreds centimeter, måske mere.
Et badekar.
BOGHANDEL
- Det er på grund af vandstanden. - Beskytter det bøgerne?
Ja. Vi har omkring ti badekar.
- Ti badekar? - Ja.
Vandet bliver ved med at komme.
KOSTUMEBUTIK
Se.
Kan du se?
Vi reparerer saltskader.
Venedig blev bygget på vandet.
Det er desværre også et stort problem.
Tidevandet stiger to gange om dagen.
Det er vandets naturlige strøm -
- fra havet til lagunen, som byen er bygget på.
Da planeten er blevet varmere, er tidevandet steget...
ARKIVOPTAGELSER
og oversvømmelser er en trussel.
Mød Projekt MOSE...
ARKITEKT
venetianernes svar på den øgede vandstand -
- og fremtidige oversvømmelser.
Idéen er ret enkel.
- Det er flydeevne. - Ja.
INGENIØR
Der står porte på bunden...
78 PORTE
så vi kan lukke luft ind om nødvendigt.
LØSNINGEN PÅ OVERSVØMMELSE
Det gør, at de løfter sig op til overfladen -
- og beskytter lagunen...
RESEARCH OG INNOVATION
fra tidevandet.
Systemet er designet...
LAVET I ITALIEN
til at holde tidevandet tilbage.
Vi så de enorme porte tæt på, -
- da de ankom til havnen og skulle installeres.
Det er en delikat affære,
- som du kan se. - Ja.
Efter 30 års planlægning -
- er konstruktionen af MOSE næsten færdig.
Systemet bliver operationelt i 2018.
- Pas på, Karlie. - Okay.
Her bliver den fyldt med vand, og luften kommer ind via det røde rør...
- Gennem de røde rør. - Ja, her.
Så de kan rejse sig til overfladen.
Et ret enkelt koncept, -
- men det er faktisk -
- ret imponerende.
For at bekæmpe global opvarmning -
- har folket i Venedig fundet på en unik løsning.
Vores fremtid afhænger af det her.
Det er en stor bedrift.
Nu hviler alle øjne på byen og MOSE -
- i håbet om, at videnskab kan værne -
- om byens historiske skønhed -
- og statuere et eksempel for andre kystbyer.
- Sådan. - Tak.
- Godt gået. - Ja.
- Hvad kostede den? - Ja.
Projektet koster 5,5 milliarder euro.
KORRESPONDENT
I dollars?
- En bazillion. Meget. - Du kan omregne det.
Det er stålhuller, og de opdæmmer vandet.
Det er et kompliceret låsesystem, de har bygget, så -
- både stadig kan passere ved højvande.
Og vi taler ikke om centimeter i forhøjet vandstand.
Altså, vejrprognoserne ændrer sig, -
- og vandet bliver forskudt, -
- og en stigning på tre meter...
- Det stiger... - Tre meter er op til toppen på -
- glasdøren til laboratoriet.
Og det er første sal i forretninger og restauranter i Venedig...
- Der har været der i 500 år. - Ja, i 1.000 år.
- Tusind år? - Ja.
Og de enkelte flyde-enheder -
- er omkring 50, 60, 20 meter?
Hvert enkelt stykke er 20 meter.
Og hver port udgøres af 15-20 enheder.
Og der er tre porte.
Ved de, hvornår tidevandet står højt?
Ja, det ved de.
Alle i Venedig har en app, som de tjekker hver dag.
Der tjekker de vejret.
Prognoser for tidevandet.
Når det et vist niveau, så skal døre og åbninger beskyttes.
Ellers siver vandet ind. Vi så butiksejerne.
Deres produkter bliver ødelagt.
Har de sandsække parat?
Ja, det har de. De har metalstykker, -
- der sættes på døren og beskytter mod vandet.
Det er sikkert italiensk, -
- men hvad står MOSE for?
Det er et akronym.
Det refererer til Moses, da han delte vandene.
Det er et katolsk sted,
- så bibelske referencer. - Nemlig.
- Sejt. - Jeg håber, det virker.
- Det gør vi alle. - Fingrene krydset.
Karlie Kloss, damer og herrer, tak.
Ved I hvad?
Jeg vil have en pause.
BILL VIL HAVE EN PAUSE
Sig, hvordan du har det, Bill.
Jeg er fra USA.
Jeg studerede til ingeniør her, -
- jeg fik min uddannelse her.
Jeg arbejdede for virksomheder i USA, -
- ikke kun som tv-personlighed, okay?
Jeg forventer, at USA bliver ledende -
- i at løse udfordringen med klimaforandringer.
Men er USA ledende? Nej.
Hvorfor ikke?
Fordi dem, der benægter, -
- at klimaet ændrer sig, har oplevet stor succes.
Det er lykkedes for dem at så tvivl -
- om videnskaben, -
- plus eller minus tre procent -
- er det samme som plus, minus, 100 procent.
Tvivl om alt.
Det er bare forkert.
Og det dræber fremskridt.
På godt og ondt eksporterer USA dets kultur.
Hvis vi eksporterede "Klimaforandringer er alvorligt.
Vi skal i gang, bæredygtig energi, -
- rent drikkevand til alle -
- og adgang til information for hele verden", -
- så ville der ske noget.
Hør så her.
I skal ikke komme med bortforklaringer.
Mine forældre kæmpede i anden verdenskrig.
Det var ikke et valg. "Ved du, hvad jeg vil som 20-årig?
Jeg vil være en del af den bedste..." Nej! De mødte op, -
- havde et globalt problem, de løste det på fem år.
Så vi kan godt, folkens.
Kom så.
Jeg er okay nu.
Jeg skulle lige samle mig.
Lige meget hvor vi bor, så er første skridt -
- at begrænse brugen af fossile brændstoffer.
Byd velkommen til mit distingverede panel.
Godt at se jer alle.
Dr. Mark Jacobson, civilingeniør. Richard Martin, journalist og forfatter -
- af Coal Wars and the Future of Energy In the Fate of the Planet.
Du har også skrevet om thorium.
Taryn O'Neill, skribent og medstifter af en videnskabs-støttegruppe
- kaldet Scirens. Ikke? - Jo.
- Er det "Scirens"? - Det er Scirens.
- Som videnskab. - Ja, sirener for Scirens.
Ja, folk.
Dr. Jacobson, vi har mødtes før.
- Ja. - Mark.
Jeg kalder ham Mark.
Du har en sej vision.
- Ikke sandt? - Jo.
Fortæl om den.
Idéen er at omdanne energi-infrastrukturen...
CIVIL- OG MILJØINGENIØRSPROFESSOR
i stater og lande til 100 procent bæredygtige løsninger.
Det er umuligt.
Ville nogen sige. Mange vil sige det.
Det er både teknologisk og økonomisk muligt.
Stopklodsen er politik.
Siger du, at vi har teknologien til at køre alt på bæredygtig energi?
Ja, og omkostningerne forbundet er rimelige, -
- så hele verden kan drives af ren, bæredygtig, energi -
- og få stabil elektricitet, skabe jobs -
- og have stabile energipriser.
Før du stopper ham, Richard -
- er du enig?
Det er en smuk, men utopisk vision...
FORFATTER
og vi må se på virkeligheden.
I den virkelige verden er 100 procents -
- vind, sol og andre bæredygtige kilder...
- Jordvarme. - Svært at opnå.
Og vi har ikke tid til at bryde igennem de politiske -
- barrierer, som Mark talte om.
Hvad kan vi ellers gøre?
Alternativet er atomkraft. Vi har allerede en sikker, ren -
- kilde til kul-fri energi, -
- og den genererer allerede en femtedel af landets el,
- men vi lukker atomværkerne. - Her er mit problem -
- som en helt normal gut.
Hvorfor... Så næsten normal.
Hvorfor flere atomkraftværker, når...
B, ingen ønsker dem, -
- og A, -
- vi har ikke behovet. Sandt eller falskt faktum?
Falskt faktum, det var en joke.
Sandt. Vi har ikke brug for dem.
Og B, mit B, -
- det er umuligt at løse klimakrisen med atomenergi, -
- og I kan få et eksempel.
For at undgå en opvarmning på halvanden celsius, -
- som er det, de fleste ønsker,
- endda to grader... - For hele verden.
I gennemsnit, ja.
For at opnå det må vi eliminere -
- firs procent af fossile brændstoffers og
- biobrændstofs udledning... - Men målet er 100 procent?
Ja, men i 2030 skal vi nå 80 procent...
2030? Det er snart!
Ja, 14 år, -
- og 100 procent i 2050.
Kan man nå 80 procent i 2030 og 100 procent i 2050, -
- kan man måske undgå en opvarmning på halvanden grad.
Men for at få et atomkraftværk -
- placeret, få tilladelser, -
- og få det konstrueret, -
- det tager ti til 19 år.
Det ville kræve 15.000, før hele verden drives af atomkraft.
Noget andet er...
Vent lidt. Mit problem, som borger, -
- er, at ingen ønsker dem.
Ingen ønsker atomkraft.
Altså, jeg har været i Johannesburg -
- og Olympia, Washington i USA, -
- og der er køletårne midt i byen.
De nåede ikke at blive bygget, for folk ville ikke have dem.
Her er mit spørgsmål til dig, Mark:
Den helt store faktor er baseload.
MINIMUM-ELFORBRUG I 24 TIMER
Solen er fremme. Jeg har solpaneler i Studio City, -
- hvis I ikke kender det, så er det totalt meget i the Valley.
Jeg har solpaneler, -
- og min elregning er ti dollars i kvartalet.
Det er sejt.
Men solen skinner ikke om natten i vintermånederne, -
- så jeg får ikke lavet nok til mit behov.
Hvad med lagring?
Hvordan får vi el, når solen ikke skinner, -
- og vinden ikke blæser?
Nemlig.
Du kan lagre solenergi.
Vi kan kalde det koncentreret solenergi, -
- hvor lys er fokuseret på et spejl.
Solarenergi-anlæg har lagring.
Varme lagres.
Varmen lagres, og når elektriciteten er nødvendig, -
- opvarmer man vand med varmen...
En konventionel dampturbine:
Som et atomkraftværk...
- Varme bruges til turbiner. - Ja.
Men også eksisterende hydroelektricitet, -
- som et batteri, kan tændes og slukkes med en hane.
- En stor hane? - Stor hane.
Så der kan skabes elektricitet.
Der er pumpet hydroelektricitetslagring, -
- overskydende elektricitet fra eksempelvis overskydende vind.
Vand kan pumpes op ad en bakke. Når el skal bruges, -
- så lader man vandet drive en turbine.
Jeg har brugt tid sammen med dr. Jacobson, -
- og det essentielle er, -
- at du har analyseret det. Ikke...
Bills vilde idéer.
Du har analyseret et område med kraftværker, ikke?
Ja, kraftværker for alle 50 stater i USA, -
- og vi er nu færdige med 139 lande, -
- og de 48 tilstødende stater -
- undersøgte vi for, om elnettet kan være stabilt i 2050.
Den vedvarende forsyning varierer -
- hvert 30. sekund i seks år -
- på tværs af USA, -
- og sammenlignede med efterspørgslen, som også varierer, -
- og brugte så billig opbevaring af elektricitet og varme.
I vand, is, sten, varme kan lagres i sten, -
- det kan lagres i vand, is...
- Kæmpe ingeniør-udfordringer. - Det er billige teknologier, -
- og vi holdt elnettet stabilt hvert 30. sekund i seks år -
- med 100 procent ren, vedvarende energi.
Det var din påstand. Taryn.
- Så... - Taryn.
Tak.
Taryn.
Vi ikke-videnskabsmænd tænker:
"Vi vil gøre noget. Vi vil handle."
Hvad kan vi gøre for at nå den fremtid?
Taler vi med kongresmedlemmer? Skal vi gøre noget derhjemme?
VÆRT, SCIRENS PODCAST
Hvad kan vi, der ikke er ingeniører, gøre?
Vi ønsker også den fremtid, -
- men vi kender ikke vejen, og vi skal bruge bilen.
- Jeg er realist. - Stem.
- Ja. - Ja.
Hvis ikke I stemmer, -
- så må I meget gerne holde bøtte, -
- og lad os, der er interesseret, deltage.
I vores fremtid.
For at svare på Taryns spørgsmål...
Første skridt er at være bevidst.
Vi har længe tændt lyset -
- uden at tænke på, hvor det kommer fra.
Det, der er sket med mad, -
- lokale madbevægelser, folk bliver bevidste om madens ophav, -
- det samme sker med elektricitet.
"Ah, jeg får el fra et kulkraftværk.
Hvorfor skal jeg det?"
Folk begynder at kræve valgmuligheder, når det kommer til energi, -
- og det bliver udviklingen, der muliggør meget af det her.
Jorden får alvorlige problemer, hvis vi ikke handler.
Altså alle, der bor ved kysten, -
- alle dem, der kan lide at spise -
- eller ånde.
Sådan har mange af mine venner det, -
- så...
Det minder mig om anden verdenskrig, -
- mine forældre var med i den, og...
Jeg lyttede til deres historier.
Der var et problem...
De havde et globalt problem, og de fandt en løsning.
Når vi til det punkt? Ja.
Når vi til et punkt, hvor vi løser det?
Anden verdenskrig var nært og truende.
Det var åbenlys ødelæggelse.
Vi ser det over længere tid.
Nu tænker vi i begreber -
- som finanskvartaler og årligt.
- Vi tænker ikke længere frem. - Årsrapporter.
- Hvabehar? - Årsrapporter.
Ja. Vi tænker ikke i stor skala, som videnskaben lærer os.
Hvordan vi gør det.
Så vi må ændre den fortælling. -
- vi har den dystopiske sci-fi, -
- som vi kender konsekvenserne af.
Hvad hvis vi skaber et mere positivt
- billede af fremtiden... - Vi burde lave et show.
Vi burde lave et show.
Det gør vi.
Tak, venner.
Det var godt. En hånd til panelet.
Vi kan godt.
Kom nu. Vi kan godt.
Tak skal I have.
BILL + KARLIE FORKLARER
- Kan du hjælpe, Karlie? - Gerne.
HAVENES FORSURING
- Fin butterfly, stilfuld. - Mange tak.
Hvor har du den fra? Jeg har lige en kittel til dig.
Tak. Jeg har en kontakt.
Sikke et tilfælde. Ret stilfuldt.
Det bliver den nye mode i Paris.
Ja.
Louis Pasteur et al.
Han er en stor kanon.
Vi vil demonstrere noget
- med klimaforandringer. - Ja.
Og da jeg vil være -
- optaget med åndedræt, -
- skal jeg bruge din hjælp.
- Derfor er jeg her. - Du kender det.
Kuldioxiden i Bills ånde danner kulsyre i flasken med vand.
Et kemikalie i vandet ændrer farve.
Når CO2 fra luften blandes med Jordens have, -
- vil havene blive mere syrlige.
Det forstyrrer havenes økosystem -
- og dræber ting.
Godt gået. Stik mig en.
Fin butterfly.
- Fortsæt. - Tak.
I denne del af showet -
- forventer I sikkert en inspirerende tale -
- om klimaforandringer som vor tids udfordring, -
- at vi skal begrænse brugen af fossile brændstoffer -
- og bruge vedvarende energi.
Hvordan vores økosystem er døende, og hvordan den hævede vandstand -
- bliver et enormt problem for os alle.
Vi har advaret jer i årtier.
Det er et problem.
Folk som mig er i tv hver dag og taler om problemet.
Vi har besøgt virksomheder,
- vi har... - Du snakker ikke om andet.
Hvem sagde det?
Mig, Bill.
Hvordan kan vi lukke munden på dig?
- Det er Zach Braff. - Ja.
SKUESPILLER OG KOMIKER
- Du... - Jeg har hans underbukser på.
Godt så. Det er et godt spørgsmål, -
- for jeg vil nyde at holde bøtte.
Ingen ønsker at tale om det.
Kan jeg gøre noget? Måske stå ved siden af dig -
- og hjælpe dig med at tie?
Ja, det er skræmmende.
Det her er godt, Zach.
Jeg er træt af sige, at vores byer er i fare.
Og jeg hader at høre om forværrede storme.
Tror du virkelig, jeg kan lide at snakke om koralrev, der dør?
Jeg vil snakke om baseball og film.
Eller New York Times-bestselleren, som jeg skrev.
Jeg bruger faktisk lydbogen til at falde i søvn.
Hvor... betænksomt.
- Ti så stille. - Jeg vil gerne.
Sådan skal det lyde.
Jeg tier stille, når alle bruger vedvarende energi.
Og jeg tier stille, når vi stopper med at stemme på uvidenskabelige politikere.
Så, alle...
Alle her, er I klar til at tie om klimaforandringer?
Ja.
Gentag efter os.
- Vi tier om klimaforandringer. - Vi tier om klimaforandringer.
Vi tier om klimaforandringer.
- Hvis vi gør noget ved problemet. - Hvis vi gør noget ved problemet.
Hvis vi gør noget ved problemet.
Nu er det alvor.
Vi vil ikke bare tale om det, vi vil gøre noget ved det.
Og så tier vi.
- Måske. - Ja, sikkert ikke.
- Tak, alle sammen. - Tak.
Zach Braff.
Stik mig en, Zach.
Stik mig en.
Jeg elsker jer.
Kom nu, Zach.
Red verden, Bill.
Tekster af: Nicolai Duelund Jensen